![Betöltés...](/templates/pictures/ajax-loader.gif)
A MAGYAR JOGRENDSZER SZERKEZETE
Szerző: Jakab András Dialóg Campus Kiadó, 2007 A kötet sorra megvizsgálja a
magyar jogrendszer szerkezetével kapcsolatos legfontosabb kérdésköröket. Ezeket
a problémákat szinte minden jogi tankönyvben megemlítik, viszonylag röviden
ismertetik, majd továbbhaladnak az ?érdemi? témák felé. Mindeközben azonban a
szerzők rendszerint elmulasztják azt, hogy utánagondoljanak a közhelyszerűen
hangoztatott tételek következményeinek. Ez a kötet legfontosabb feladatának ezt
tekinti, hogy a jogelméleti álláspontok és a magyar pozitív jog fényében
részletesen elemezze ezen témaköröket, s ennek során az esetlegesen felmerülő
megoldatlan kérdésekre választ adjon. A kötet által tárgyalt főbb témák a
következők: 1. a magyar jogrendszer alapelemei, 2. az érvényesség, a hatály és
az alkalmazhatóság fogalmai, 3. a magyar jogforrási hierarchia, 4. a szokásjog,
5. a jogrendszer horizontális tagozódása és 6. a közösségi jog és a tagállami
jog viszonya. A munka a magyar jogtudomány jogdogmatikai (fogalmi tisztázó)
hagyományának jegyében született. A kötet adatai: Méret: B/5 Kötés: keménytáblás
Megjelenés éve: 2007 Terjedelem: 296 oldal Tartalom: Előszó 13 Rövidítések
jegyzéke 17 1. Elméleti előfeltevések 21 1.1 Módszertani kiindulópontok 21 1.2 A
jogtudomány feladata 23 1.3 Begriffsjurisprudenz és modern jogtudomány 30 1.4 A
fejezet tételeinek összegzése 35 2. A magyar jogrendszer alapelemei 37 2.1 Jogi
aktusok 37 2.1.1 Kitérő: a jogállamiság és a normatív aktusok 41 2.1.2 Szokásjog
és jogi aktusok 43 2.2 Jogok és kötelezettségek, jogviszonyok 43 2.2.1 Kitérő:
jogviszony mint jogilag szabályozott társadalmi viszony 45 2.3 Jogrétegek 47
2.3.1 Módszertani problémák 49 2.3.2 Összegzés a jogrétegelméletről 51 2.4 Elvek
és szabályok 52 2.4.1 Jogelvek fogalma 52 2.4.2 Hogyan ismerhetjük fel ill.
állapíthatjuk meg a jogelveket? 56 2.4.3 A jogelvek funkciója 57 2.4.3.1
Rendszerezési funkció 57 2.4.3.2 A jogalkalmazás számára adódó gyakorlati szerep
58 2.4.3.3 Meta-normatív szerep 62 2.4.3.4 Integrációs funkció 62 2.4.4 Jogelvek
és jogrendszer-strukturálás 63 2.5 A fejezet tételeinek összegzése 64 3.
Normatív aktusok érvényessége, hatálya és alkalmazhatósága 65 3.1 Az érvényesség
66 3.1.1 Jogszabályok érvényessége 66 3.1.1.1 A jogszabály létezése 67 3.1.1.2 A
jogszabály bizonyos súlyos hibáktól való mentessége 69 3.1.1.3 Utólagos
érvénytelenség (invalidáció) 71 3.1.2 Jogszabálynak nem minősülő normatív
aktusok érvényessége 72 3.2 A hatály 73 3.2.1 Kitérő: a norma szerkezete 74
3.2.1.1 A diszpozíció 75 3.2.1.1.1 Az implicit diszpozíció 76 3.2.1.1.2 Az
explicit diszpozíció 76 3.2.1.1.3 A kógens és a diszpozitív diszpozíció 77
3.2.1.2 Miért jobb a kételemű normaszerkezet, mint a háromelemű? 78 3.2.2
Tényállási és jogkövetkezményi hatály 80 3.2.3 A személyi hatály 81 3.2.3.1 A
szervi hatály 82 3.2.4 Az időbeli hatály 82 3.2.4.1 Az időbeli hatály kezdete 83
3.2.4.1.1 A visszaható hatály (ex tunc) 83 3.2.4.1.2 Hatály a keletkezés
pillanatától (ex nunc) 86 3.2.4.1.3 A jövőbeli hatály (pro futuro) 86 3.2.4.2 Az
időbeli hatály vége (hatályvesztés) 86 3.2.4.2.1 A továbbhatás 88 3.2.4.3 Az
eljárásjogi értelemben vett időbeli hatály 89 3.2.4.4 A jogszabálynak nem
minősülő normatív aktusok időbeli hatálya 90 3.2.4.5 A hatályos jogszabályok
különféle gyűjteményeiről 90 3.2.5 A területi hatály 92 3.2.6 A tárgyi hatály 93
3.2.7 Konjunktivitás a tényállási hatály esetében 94 3.3 Az alkalmazhatóság 94
3.3.1 A hatály és az alkalmazhatóság 95 3.3.1.1 A hatály és az alkalmazhatóság
fogalmának különválása 96 3.3.1.2 A hatály és az alkalmazhatóság fogalmának
összefüggései 97 3.3.2 Az érvényesség és az alkalmazhatóság 99 3.3.3 Kitérő:
normatív aktusok kötelező ereje 102 3.4 Áttekintés az érvényesség, a hatályosság
[létezés és tényállási időbeli hatály] és az alkalmazhatóság viszonyáról 104 3.5
A jogforrási hierarchia és az alkalmazási elsődlegesség közti különbség 106
3.5.1 A derogáció és a jogforrási hierarchia fogalma 106 3.5.2 Az alkalmazási
elsődlegesség természetének bemutatása a közösségi jog és a tagállami jog
viszonyának példáján 110 3.6 A fejezet tételeinek összegzése 112 4. A jogforrási
hierarchia 115 4.1 Extern és intern normatív aktusok 116 4.2 A magyar jogforrási
hierarchia ábrázolva 118 4.3 Az Alkotmány 119 4.3.1 Formális és materiális
értelemben vett alkotmány 120 4.3.2 Alkotmányellenes alkotmány(módosítás) 124
4.3.3 Az Alkotmány alkalmazhatósága 125 4.3.4 Az Alkotmányban található normatív
rendelkezések csoportosításai 131 4.3.5 Az Alkotmány fölötti normák? 132 4.4 Az
AB határozatok 133 4.4.1 A láthatatlan alkotmány 137 4.5 A törvények 138 4.5.1 A
törvény materiális fogalmai 139 4.5.1.1 A konkrét tartalmi kötöttséget nem
előíró törvényfogalom 139 4.5.1.2 Tartalmi megkötéseket a törvény fogalmába
emelő definíciók 141 4.5.2 A törvényerejű rendeletek 142 4.5.3 Törvények és
rendeletek viszonya 142 4.5.3.1 A törvények szerepének erősítése 142 4.5.3.2 A
rendeletek szerepének erősítése 144 4.6 A kétharmados törvények 147 4.6.1
Elméleti (absztrakt) lehetőségek a kétharmados törvények jogforrási
hierarchiában elfoglalt helyére 147 4.6.1.1 A kétharmados törvény ?önálló? 148
4.6.1.1.1. A ?teljesen önálló? kétharmados törvény 148 4.6.1.1.2. A kétharmados
törvény ?önálló de témakötött? 148 4.6.1.2 A kétharmados törvény ?nem önálló?
150 4.6.2 A kétharmados törvények helye a magyar jogforrási hierarchiában 151
4.6.3 Az Alk. 34. § (2) bek. 155 4.6.4 Mi kerüljön a kétharmados törvénybe? 155
4.7 A nemzetközi szerződések 158 4.7.1 A nemzetközi jog és a belső jog viszonya
általában 158 4.7.2 A nemzetközi szerződések helye a magyar jogforrási
hierarchiában 163 4.8 A rendeletek 172 4.8.1 Autonóm és végrehajtási rendeletek
173 4.8.2 A rendeletek egymás közti hierarchiája 175 4.8.3 A rendeleti
hierarchia ?szétágazása? 180 4.9 A normatív utasítások 181 4.10 A jegybanki
rendeletek 183 4.11 A statisztikai közlemények 185 4.12 A normatív határozatok
(Jat. 46?48. §) 186 4.13 A LB jogegységi határozatai 187 4.14 A jogi
iránymutatások 190 4.14.1 Irányelv (Jat. 53. §) 190 4.14.2 Elvi állásfoglalás
(Jat. 54. §) 191 4.14.3 Miniszteri irányelv (Jat. 55. §) 192 4.14.4 Miniszteri
tájékoztató (Jat. 55. §) 193 4.15 A különleges állapotok normatív aktusai 193
4.16 Egyéb normatív aktusok 195 4.17 A fejezet tételeinek összegzése 196 5. A
szokásjog 201 5.1 A bírói szokásjog 201 5.2 Más állami szervek ?szokásjoga? 203
5.3 Kitérő: a desuetudo 204 5.4 A fejezet tételeinek összegzése 205 6. A
jogrendszer horizontális tagozódása 207 6.1 Közjog és magánjog 207 6.1.1 Az
elválasztás értelme a hatályos magyar jogrendben 209 6.1.1.1 Közjog és magánjog
mint jogelméleti fogalmak 210 6.1.1.1.1 Érdekelmélet 210 6.1.1.1.2 Alárendelési
elmélet 210 6.1.1.1.3 Alanyelmélet 211 6.1.1.1.4 Ügygondnok-elmélet 212
6.1.1.1.5 Rendelkezési elmélet 213 6.1.1.1.6 Kombinációs elméletek 213 6.1.1.2
Közjog és magánjog mint pozitívjogi és/vagy jogdogmatikai fogalmak 214 6.1.2 Az
elválasztás indoka 216 6.1.3 A közjog és magánjog fogalmak további lehetséges
jelentései 218 6.1.4 Mit jelentenek a ?közjog? és ?magánjog? kifejezések? 219
6.2 A jogági felosztás 219 6.2.1 A jogág fogalma 219 6.2.2 Problémák a jogági
felosztás kritériumaival 222 6.3 A fejezet tételeinek összegzése 225 7. A
közösségi jog és a tagállami jog viszonya 227 7.1 A közösségi jog alapvető
jellemzői 228 7.1.1 Önálló jogrend 228 7.1.2 Közvetlen alkalmazhatóság 229 7.1.3
Elsődlegesség a tagállami jog előtt (szupremácia) 230 7.2 A közösségi jog elemei
231 7.2.1 A primér közösségi jog 231 7.2.2 A szekundér közösségi jog 231 7.2.2.1
A szekundér közösségi jog jogalapjai 231 7.2.2.2 A szekundér közösségi jog egyes
aktusai 232 7.2.2.2.1 Rendelet 232 7.2.2.2.2 Irányelv (direktíva) 232
7.2.2.2.2.1 Az irányelvek átültetésének kikényszerítése 233 7.2.2.2.2.2 A
kártérítés 234 7.2.2.2.3 Döntés 234 7.2.2.2.4 Ajánlás és vélemény 235 7.2.3 A
nemzetközi szerződések 235 7.3 A jogalkotás menete az EK-ban 235 7.4 A
jogalkotási hatáskörök megosztása az EK és a tagállamok között 236 7.4.1 A
hatáskörmegosztás elméleti problémái 236 7.4.1.1 A közösségi jogalkotási
hatáskör korlátjai általában 236 7.4.1.2 A közösségi jogalkotási hatáskör
korlátjai az egyes jogalapok szerint 237 7.4.1.2.1 A közösségi szabadságok 237
7.4.1.2.2 A jogközelítés (jogharmonizáció) 238 7.4.1.2.2.1 Az alapvető védelmi
körülmények 238 7.4.1.2.2.2 Tagállami engedetlenség 238 7.4.1.2.3 A közös
politikák 239 7.4.2 A jogalkotási hatáskörök megosztása 239 7.4.3 Az alkalmazási
elsődlegesség és a jogalkotási hatáskörök megoszlása: a kollízió fogalma 241 7.5
Az alkalmazási elsődlegességhez kapcsolódó kérdések 243 7.5.1 Az elsődlegesség
határai 243 7.5.2 A kölcsönös elismerés mint alkalmazási elsődlegesség 244 7.6 A
4/1997. (I. 22.) AB határozat tévedései 245 7.7 Az EU-csatlakozás kapcsán
történt alkotmánymódosításról 247 7.8 A 17/2004. (V. 25.) AB határozat által
felvetett problémákról 250 7.9 A fejezet tételeinek összegzése 252 Összefoglalás
253 The Structure of the Hungarian Legal Order ? Summary 257 Die Struktur der
ungarischen Rechtsordnung ? Zusammenfassung 263 La structure de l?ordre
juridique hongrois ? Résumé 269 Hivatkozott művek 275
magyar jogrendszer szerkezetével kapcsolatos legfontosabb kérdésköröket. Ezeket
a problémákat szinte minden jogi tankönyvben megemlítik, viszonylag röviden
ismertetik, majd továbbhaladnak az ?érdemi? témák felé. Mindeközben azonban a
szerzők rendszerint elmulasztják azt, hogy utánagondoljanak a közhelyszerűen
hangoztatott tételek következményeinek. Ez a kötet legfontosabb feladatának ezt
tekinti, hogy a jogelméleti álláspontok és a magyar pozitív jog fényében
részletesen elemezze ezen témaköröket, s ennek során az esetlegesen felmerülő
megoldatlan kérdésekre választ adjon. A kötet által tárgyalt főbb témák a
következők: 1. a magyar jogrendszer alapelemei, 2. az érvényesség, a hatály és
az alkalmazhatóság fogalmai, 3. a magyar jogforrási hierarchia, 4. a szokásjog,
5. a jogrendszer horizontális tagozódása és 6. a közösségi jog és a tagállami
jog viszonya. A munka a magyar jogtudomány jogdogmatikai (fogalmi tisztázó)
hagyományának jegyében született. A kötet adatai: Méret: B/5 Kötés: keménytáblás
Megjelenés éve: 2007 Terjedelem: 296 oldal Tartalom: Előszó 13 Rövidítések
jegyzéke 17 1. Elméleti előfeltevések 21 1.1 Módszertani kiindulópontok 21 1.2 A
jogtudomány feladata 23 1.3 Begriffsjurisprudenz és modern jogtudomány 30 1.4 A
fejezet tételeinek összegzése 35 2. A magyar jogrendszer alapelemei 37 2.1 Jogi
aktusok 37 2.1.1 Kitérő: a jogállamiság és a normatív aktusok 41 2.1.2 Szokásjog
és jogi aktusok 43 2.2 Jogok és kötelezettségek, jogviszonyok 43 2.2.1 Kitérő:
jogviszony mint jogilag szabályozott társadalmi viszony 45 2.3 Jogrétegek 47
2.3.1 Módszertani problémák 49 2.3.2 Összegzés a jogrétegelméletről 51 2.4 Elvek
és szabályok 52 2.4.1 Jogelvek fogalma 52 2.4.2 Hogyan ismerhetjük fel ill.
állapíthatjuk meg a jogelveket? 56 2.4.3 A jogelvek funkciója 57 2.4.3.1
Rendszerezési funkció 57 2.4.3.2 A jogalkalmazás számára adódó gyakorlati szerep
58 2.4.3.3 Meta-normatív szerep 62 2.4.3.4 Integrációs funkció 62 2.4.4 Jogelvek
és jogrendszer-strukturálás 63 2.5 A fejezet tételeinek összegzése 64 3.
Normatív aktusok érvényessége, hatálya és alkalmazhatósága 65 3.1 Az érvényesség
66 3.1.1 Jogszabályok érvényessége 66 3.1.1.1 A jogszabály létezése 67 3.1.1.2 A
jogszabály bizonyos súlyos hibáktól való mentessége 69 3.1.1.3 Utólagos
érvénytelenség (invalidáció) 71 3.1.2 Jogszabálynak nem minősülő normatív
aktusok érvényessége 72 3.2 A hatály 73 3.2.1 Kitérő: a norma szerkezete 74
3.2.1.1 A diszpozíció 75 3.2.1.1.1 Az implicit diszpozíció 76 3.2.1.1.2 Az
explicit diszpozíció 76 3.2.1.1.3 A kógens és a diszpozitív diszpozíció 77
3.2.1.2 Miért jobb a kételemű normaszerkezet, mint a háromelemű? 78 3.2.2
Tényállási és jogkövetkezményi hatály 80 3.2.3 A személyi hatály 81 3.2.3.1 A
szervi hatály 82 3.2.4 Az időbeli hatály 82 3.2.4.1 Az időbeli hatály kezdete 83
3.2.4.1.1 A visszaható hatály (ex tunc) 83 3.2.4.1.2 Hatály a keletkezés
pillanatától (ex nunc) 86 3.2.4.1.3 A jövőbeli hatály (pro futuro) 86 3.2.4.2 Az
időbeli hatály vége (hatályvesztés) 86 3.2.4.2.1 A továbbhatás 88 3.2.4.3 Az
eljárásjogi értelemben vett időbeli hatály 89 3.2.4.4 A jogszabálynak nem
minősülő normatív aktusok időbeli hatálya 90 3.2.4.5 A hatályos jogszabályok
különféle gyűjteményeiről 90 3.2.5 A területi hatály 92 3.2.6 A tárgyi hatály 93
3.2.7 Konjunktivitás a tényállási hatály esetében 94 3.3 Az alkalmazhatóság 94
3.3.1 A hatály és az alkalmazhatóság 95 3.3.1.1 A hatály és az alkalmazhatóság
fogalmának különválása 96 3.3.1.2 A hatály és az alkalmazhatóság fogalmának
összefüggései 97 3.3.2 Az érvényesség és az alkalmazhatóság 99 3.3.3 Kitérő:
normatív aktusok kötelező ereje 102 3.4 Áttekintés az érvényesség, a hatályosság
[létezés és tényállási időbeli hatály] és az alkalmazhatóság viszonyáról 104 3.5
A jogforrási hierarchia és az alkalmazási elsődlegesség közti különbség 106
3.5.1 A derogáció és a jogforrási hierarchia fogalma 106 3.5.2 Az alkalmazási
elsődlegesség természetének bemutatása a közösségi jog és a tagállami jog
viszonyának példáján 110 3.6 A fejezet tételeinek összegzése 112 4. A jogforrási
hierarchia 115 4.1 Extern és intern normatív aktusok 116 4.2 A magyar jogforrási
hierarchia ábrázolva 118 4.3 Az Alkotmány 119 4.3.1 Formális és materiális
értelemben vett alkotmány 120 4.3.2 Alkotmányellenes alkotmány(módosítás) 124
4.3.3 Az Alkotmány alkalmazhatósága 125 4.3.4 Az Alkotmányban található normatív
rendelkezések csoportosításai 131 4.3.5 Az Alkotmány fölötti normák? 132 4.4 Az
AB határozatok 133 4.4.1 A láthatatlan alkotmány 137 4.5 A törvények 138 4.5.1 A
törvény materiális fogalmai 139 4.5.1.1 A konkrét tartalmi kötöttséget nem
előíró törvényfogalom 139 4.5.1.2 Tartalmi megkötéseket a törvény fogalmába
emelő definíciók 141 4.5.2 A törvényerejű rendeletek 142 4.5.3 Törvények és
rendeletek viszonya 142 4.5.3.1 A törvények szerepének erősítése 142 4.5.3.2 A
rendeletek szerepének erősítése 144 4.6 A kétharmados törvények 147 4.6.1
Elméleti (absztrakt) lehetőségek a kétharmados törvények jogforrási
hierarchiában elfoglalt helyére 147 4.6.1.1 A kétharmados törvény ?önálló? 148
4.6.1.1.1. A ?teljesen önálló? kétharmados törvény 148 4.6.1.1.2. A kétharmados
törvény ?önálló de témakötött? 148 4.6.1.2 A kétharmados törvény ?nem önálló?
150 4.6.2 A kétharmados törvények helye a magyar jogforrási hierarchiában 151
4.6.3 Az Alk. 34. § (2) bek. 155 4.6.4 Mi kerüljön a kétharmados törvénybe? 155
4.7 A nemzetközi szerződések 158 4.7.1 A nemzetközi jog és a belső jog viszonya
általában 158 4.7.2 A nemzetközi szerződések helye a magyar jogforrási
hierarchiában 163 4.8 A rendeletek 172 4.8.1 Autonóm és végrehajtási rendeletek
173 4.8.2 A rendeletek egymás közti hierarchiája 175 4.8.3 A rendeleti
hierarchia ?szétágazása? 180 4.9 A normatív utasítások 181 4.10 A jegybanki
rendeletek 183 4.11 A statisztikai közlemények 185 4.12 A normatív határozatok
(Jat. 46?48. §) 186 4.13 A LB jogegységi határozatai 187 4.14 A jogi
iránymutatások 190 4.14.1 Irányelv (Jat. 53. §) 190 4.14.2 Elvi állásfoglalás
(Jat. 54. §) 191 4.14.3 Miniszteri irányelv (Jat. 55. §) 192 4.14.4 Miniszteri
tájékoztató (Jat. 55. §) 193 4.15 A különleges állapotok normatív aktusai 193
4.16 Egyéb normatív aktusok 195 4.17 A fejezet tételeinek összegzése 196 5. A
szokásjog 201 5.1 A bírói szokásjog 201 5.2 Más állami szervek ?szokásjoga? 203
5.3 Kitérő: a desuetudo 204 5.4 A fejezet tételeinek összegzése 205 6. A
jogrendszer horizontális tagozódása 207 6.1 Közjog és magánjog 207 6.1.1 Az
elválasztás értelme a hatályos magyar jogrendben 209 6.1.1.1 Közjog és magánjog
mint jogelméleti fogalmak 210 6.1.1.1.1 Érdekelmélet 210 6.1.1.1.2 Alárendelési
elmélet 210 6.1.1.1.3 Alanyelmélet 211 6.1.1.1.4 Ügygondnok-elmélet 212
6.1.1.1.5 Rendelkezési elmélet 213 6.1.1.1.6 Kombinációs elméletek 213 6.1.1.2
Közjog és magánjog mint pozitívjogi és/vagy jogdogmatikai fogalmak 214 6.1.2 Az
elválasztás indoka 216 6.1.3 A közjog és magánjog fogalmak további lehetséges
jelentései 218 6.1.4 Mit jelentenek a ?közjog? és ?magánjog? kifejezések? 219
6.2 A jogági felosztás 219 6.2.1 A jogág fogalma 219 6.2.2 Problémák a jogági
felosztás kritériumaival 222 6.3 A fejezet tételeinek összegzése 225 7. A
közösségi jog és a tagállami jog viszonya 227 7.1 A közösségi jog alapvető
jellemzői 228 7.1.1 Önálló jogrend 228 7.1.2 Közvetlen alkalmazhatóság 229 7.1.3
Elsődlegesség a tagállami jog előtt (szupremácia) 230 7.2 A közösségi jog elemei
231 7.2.1 A primér közösségi jog 231 7.2.2 A szekundér közösségi jog 231 7.2.2.1
A szekundér közösségi jog jogalapjai 231 7.2.2.2 A szekundér közösségi jog egyes
aktusai 232 7.2.2.2.1 Rendelet 232 7.2.2.2.2 Irányelv (direktíva) 232
7.2.2.2.2.1 Az irányelvek átültetésének kikényszerítése 233 7.2.2.2.2.2 A
kártérítés 234 7.2.2.2.3 Döntés 234 7.2.2.2.4 Ajánlás és vélemény 235 7.2.3 A
nemzetközi szerződések 235 7.3 A jogalkotás menete az EK-ban 235 7.4 A
jogalkotási hatáskörök megosztása az EK és a tagállamok között 236 7.4.1 A
hatáskörmegosztás elméleti problémái 236 7.4.1.1 A közösségi jogalkotási
hatáskör korlátjai általában 236 7.4.1.2 A közösségi jogalkotási hatáskör
korlátjai az egyes jogalapok szerint 237 7.4.1.2.1 A közösségi szabadságok 237
7.4.1.2.2 A jogközelítés (jogharmonizáció) 238 7.4.1.2.2.1 Az alapvető védelmi
körülmények 238 7.4.1.2.2.2 Tagállami engedetlenség 238 7.4.1.2.3 A közös
politikák 239 7.4.2 A jogalkotási hatáskörök megosztása 239 7.4.3 Az alkalmazási
elsődlegesség és a jogalkotási hatáskörök megoszlása: a kollízió fogalma 241 7.5
Az alkalmazási elsődlegességhez kapcsolódó kérdések 243 7.5.1 Az elsődlegesség
határai 243 7.5.2 A kölcsönös elismerés mint alkalmazási elsődlegesség 244 7.6 A
4/1997. (I. 22.) AB határozat tévedései 245 7.7 Az EU-csatlakozás kapcsán
történt alkotmánymódosításról 247 7.8 A 17/2004. (V. 25.) AB határozat által
felvetett problémákról 250 7.9 A fejezet tételeinek összegzése 252 Összefoglalás
253 The Structure of the Hungarian Legal Order ? Summary 257 Die Struktur der
ungarischen Rechtsordnung ? Zusammenfassung 263 La structure de l?ordre
juridique hongrois ? Résumé 269 Hivatkozott művek 275
![Tovább](/templates/pictures/tovabb1.png)
Adatlap
Ár: | 4.145 Ft |
A hirdető: | Kereskedőtől |
Értékesítés típusa: | Eladó |
Feladás dátuma: | 2024.08.26 |
Eddig megtekintették 8 alkalommal |
A hirdető adatai
![Tovább](/templates/pictures/tovabb2.png)
Könyv kereső rovaton belül a(z) "A MAGYAR JOGRENDSZER SZERKEZETE" című hirdetést látja. (fent)